TEMA+1.5.+LA+NARRATIVA

No podem entendre la narrativa catalana a l’edat mitjana catalana si abans no sabem…


 * EDAT MITJANA SEGLES V a XV **

L’edat mitjana està compresa entre els segles cinquè i el quinzè, és a dir des de la caiguda de l’imperi Romà l’any 476 fins el descobriment d’Amèrica el 1492.


 * EL CATALÀ **

El català comença a ésser llengua a partir del segle VII, però els primers testimonis de literatura no arriben fins el segle XIII quan sorgeren Les Homilies d’Organyà.

El català és ja una llengua parlada i comença la gradual implantació escrita a partir de que, Jaume I el Conqueridor al segle XIII instal·la el català com a llegua oficial (Cancelleria Reial) convivint amb el llatí i el castellà. Més endavant Pere III el Ceremoniós al segle XIV reforma aquesta llei fent el català com a llengua acadèmica i comença l’apertura de les classes mitjes a la lectura en català donat que el llatí només el coneixien les classes privilegiades i cultes i per tant, arriba la primera normalització lingüística del català.


 * LA NARRATIVA **

La narrativa és una especialitat literaria que es dedica a explicar històries, events o succesos reals o imaginaris transmesos per un narrador i dirigits a un públic. La seva estructura és: Començament, secuència i final, amb accions d’un personatge dins d’un o varis escenaris durant un temps determinat.

LA NARRATIVA CATALANA A L’EDAT MITJANA

NARRATIVA EN VERS

NARRACIONS CORTESANES, LAIS I ALEGORIES MORALS

Hereva de les novel·les artúriques, és a dir, herois cavallers defensors de la seva terra i protagonistes que es troben pel camí un gos que els enllaça amb noves aventures o un mag que els ajuda amb els seus poders o monstres i gegans malvats, ens trobem una obra rellevant de Guillem de Torruella: Blandín de Cornualla (apariat o rodolí) i La Faula (en vers).

NARRACIONS BREUS, HUMORISME SÀTIRES I BURLES

Sota la influència francesa de les “fabliaux”, que són obres eròtiques i humorístiques on es mostra a la dona astuta i descarada, el clergat és mostra avar, lujuriós i ximple i on el pobre és ingeniós i astut (sembla ser el precursor de la novel·la picaresca espanyola de la Reixanxença), trobem obres anònimes com:

Salut d'amor; Frondino e Brisona; Frayre de Joy e Sor de Plaer; Planys del cavaller Mataró i Disputació d'En Buc ab son cavall.

I obres d’autors coneguts com:

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Bernat de Só i la seva narració: Visió.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Francesc de la Via i el seu Procés de la senyora de Valor i Llibre de Fra Bernat.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Bernat Saradell amb la seva obra Testament d’en Sarradell de Vich.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">ESCOLA VALENCIANA

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">València esdevinguè l'epicentre cultural i econòmic dels Països Catalans, on grans autors d’aquesta època eren valencians o vivien a València. Parlem del segles XIV i XV és quan es contitueix l’Escola Valenciana on es mostra el seu estil: es treballen els dobles sentits, el gust per la caricatura, la insolència i les al·lusions.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Sota aquestes característiques i la influència bastant significativa de l’escola italiana com podia ser Laberinto di Amore de la obra Corbaccio, escrita per Bocaccio, ens trobem com autor important a Jaume Roig i la seva obra Espill, on mostra una imatge misògina de la dona al segle XV.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">NARRATIVA EN PROSA

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Havent-se traduit al català grans obres com pot ser del autor italià Bocaccio, concretament el Decameró. L’avenir de la narrativa catalana avença una mica més. Les novel·les poden dividir-se en aquests tipus:

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">NARRACIONS RELIGIOSES

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Són aquelles que relaten vides de sants i on es recullen també llegendes europees de tipus moralista. Cal destacar:

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">VIATGE AL PURGATORI de RAMON PERELLÓS

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">NARRACIONS AMOROSES I D'AVENTURES:

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Conten una historia de caire humanista amb característiques dels personatges molt reals i versemblants. Fan referència a éssers mitològics i les seves històries són amoroses i sensuals, amb al·legories, i moltes aventures; són molt completes temàticament. Subratllant: HISTÒRIA DE JACOB XALABIN obra d’autor anònim.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">NARRATIVA CAVALLERESCA

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Les novel·les cavalleresques assoleixen la maduresa de la literatura catalana. Els personatges tenen un comportament humanitzat, els escenaris són reals, copien els ambients i mostren situacions qüotidianes dels burgesos.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Característiques:

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">-els herois tenen virtuts i capacitats normals, exclosos d'elements inexplicables (per exemple, un cavaller mai no lluitarà tot sol contra cent i necessitarà temps per curar-se de les ferides produïdes en els combats).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">-els escenaris on passen els esdeveniments són reals també, són terres conegudes pels lectors i lectores (les històries no passen en països exòtics i allunyats geogràficament).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">-el temps narratiu és proper a qui llegeix (les novel·les no estan ambientades segles enrere).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">-hi apareixen personatges reals, que tothom coneix o pot identificar.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">-no hi ha elements meravellosos ni fantàstics, que donarien un to irreal a la ficció.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">-episodis històrics reals.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Les obres cimeres en aquest capítol son:


 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">CURIAL E GÜELFA obra Anónima **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Narra les aventures d'armes i d'amor de Curial des del moment que entra al servei de la casa del marquès de Monferrat, on s'educa, fins que, després de moltes peripècies i infortunis, aconsegueix culminar feliçment els seus amors amb la Güelfa i esdevé un cavaller, noble i poderós. Unificada pels personatges i la història dels amors entre els dos protagonistes, està dividida en 3 llibres que corresponen als viatges de Curial (Alemanya, França i Terra Santa-Grècia) i que complementen les facetes de la cavalleria al segle XV (armes, amor i art).


 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">TIRANT LO BLANC de JOANOT MARTORELL **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Breu biografia de Joanot Martorell vers Tirant lo Blanc.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">L’any 1468 va morir el cavaller valencià mossèn Joanot Martorell i va deixar acabada la seva obra Tirant lo Blanc. Li va dedicar els últims vuit anys de la seva vida. Martorell va morir solter i sense descendència, i els seus papers, per disposició testamentària, van passar al seu amic Martí Joan de Galba, de qui se sap que posseïa dos manuscrits del Tirant lo Blanc, i que va fer una revisió de l’original de Martorell, sense evitar la temptació de modificar la obra i de refer passatges que amb raó o sense, considerava incomplets. Galbà va dedicir difondre la novel·la amb el recent invent que era la imprempta que havia estat introduïda a València el 1474. Es va signar un contracte amb l’impressor Nicolau Spindeler i el 20 de noviembre de 1490, set mesos després de morir Martí Joan de Galba es procedís a la seva impresió. La seva edició va ésser doblement póstuma. La publicació va adquirir perspectives insospitades ja que ningú haguès pogut imaginar en aquel moment, que una obra literària fós difosa amb 715 exemplars impresos. En aquell moment ja havien passat treinta anys després de que Joanot comences a escriure-la.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">La Novel·la Tirant lo Blanc

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">És una de les obres més importants de la literatura universal i obra cimera de la literatura catalana. La impressió d’aquesta novel·la cavalleresca, fóu la primera en tot el territori espanyol.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">En la obra, el seu protagonista en Tirant, és un armat cavaller format per diversos combats amb reis, ducs i gegans. D’Anglaterra marxa a Sicília i Rodas, que estaven assetjades pels genovesos i el sultà del Cairo, i que finalment són vençuts per l’heroi. Més tard viatja a Jerusalem, Alexandria, Trípoli i Tunísia que també conquesta. Marxa desprès a Bizancio i a Constantinopla s’enamora de Carmesina, filla de l’emperador. Aquests amors, amb la intervenció de la vídua Reposada i de la donzella Placerdemivida, ocupen gran part de la obra. Desprès d’haver lluitat a Berberia (el que seria posteriorment Marroc, Argelia, Tunisia i Libia) Tirant es casa amb Carmesina i es anomenat césar de l’Imperi Bizantí; reconquesta terres als turcs i malalt, mor. Carmesina en saber-ho tambè mor. La història acaba amb aconteixements i personatges secundaris que completen la trama.


 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">FONTS: **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">[]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">[|http://www.editorialuoc.com/extra_content/84-7306-864-5//web/nwin/guia/crono.html]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">[|http://www.editorialuoc.com/extra_content/84-7306-864-5//]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">[]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">[]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Llibre: Tirant lo Blanc. Joanot Martorell. Edicions 62. Pròleg de Martí de Riquer.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">i la viquipèdia per consultar biografies i dades concretes.